Vnitrozemí Jižní Ameriky, oblasti jen minimálně prozkoumané Španěly a Portugalci, přitahují chamtivce.
Mýtus o Eldorádu, městě plném zlata, se šíří už sto let.
To přiláká stovky evropských osadníků, kteří pustoší region při hledání zlata, což vyvolá zuřivost místního obyvatelstva.
To nebrání příchodu francouzských, nizozemských a britských protestantů.
kteří utíkají z Evropy a hledají země daleko od katolických vlivů.
Severní pobřeží Newfoundlandu, bohaté na ryby, navštěvuje mnoho rybářů z celé Evropy.
Již v roce 1603 financovala Francie nové výpravy na průzkum Akadie a založení první osady v Port-Royal.
Navzdory konfliktům s místním obyvatelstvem se rozvíjí rybolov a obchod s kožešinami.
Dále na jihu Anglie zakládá Jamestown, svou první stálou kolonii.
Zatímco Francouzi urychlují kolonizaci a vytvářejí Quebec, Angličané útočí na Acadii.
Od té doby obě země a jejich místní spojenci o region neustále bojují.
Po založení Nového Amsterdamu na ostrově vyjednávají Holanďané s místními obyvateli o koupi ostrova Manhattan.
výměnou za zboží v hodnotě 60 florénů, což je v současné době hodnota asi několika set dolarů.
Také na jihu rozšiřují Nizozemci svá panství a zabírají velkou část Brazílie.
V roce 1640 však Portugalsko znovu získává nezávislost a obnovuje svá území.
Holanďané jsou vyhnáni a soustředí své úsilí na sever kontinentu pohlcením Nového Švédska.
Současně Britové zabírají Jamajku od Španělů, aby rozvíjeli obchod s cukrem.
Získávají také povolení k těžbě dřeva na pobřeží Nového Španělska.
Rostoucí obchodní rivalita mezi Spojenými provinciemi a Anglií vyvolá válku, která se obrátí ve prospěch Britů.
Na základě mírové smlouvy odevzdaly Spojené provincie svá severoamerická území.
a získat zpět Surinam, který byl okupován Brity. New Amsterdam se stává New Yorkem.
V Západní Indii zabírají ostrovy od Karibů především Francouzi a Britové.
za účelem rozvoje velkých cukrových plantáží, které vyžadují velké množství pracovních sil.
Evropští obchodníci odjíždějí na africké pobřeží, kde nakupují otroky.
Ty se pak převážejí do Ameriky, kde se prodávají v dolech nebo na plantážích.
Jejich průměrná délka života je přibližně 7 let.
Lodě se pak vracejí do Evropy naložené drahými kovy a luxusním zbožím.
V 17. století se tento model stal natolik výnosným, že obchod s otroky prudce vzrostl,
stejně jako pirátství, kterému se dařilo v Karibiku.
Proti otroctví se postavilo mnoho lidí, zejména jezuité, kteří zakládali komunity po celé Americe.
aby uchránili domorodce před kolonisty.
Jsou evangelizováni a pracují pro komunity, které rychle bohatnou.
Španělsko a Portugalsko je však nakonec vyhostí.
Na severu kontinentu založili Britové Filadelfii,
Francouzi si po výpravě nárokují Louisianu a poté expandují podél řek, aby ji spojili s Novou Francií.
Nová Francie poté podepisuje mírovou dohodu s 39 árodnostmi, především Irokézy.
V obavách, že budou obklíčeni, Britové znovu zaútočí na Acadii a přejmenují ji na Nové Skotsko.
Ta byla spolu s Ruperts Landem a Newfoundlandem oficiálně připojena k Utrechtské smlouvě.
která ukončila válku o španělské dědictví. Španělsko a Spojené provincie jsou oslabeny,
Velká Británie je nyní velkou námořní a obchodní mocností.
V roce 1733 zakládá město Savannah, které zastavuje španělskou expanzi z Floridy.
Z Ruska vede dánský kapitán Vitus Bering z pověření cara mapovací výpravy.
Poté, co Bering prozkoumal úžinu, která dnes nese jeho jméno, objevil v roce 1741 pobřeží Aljašky.
a na Aleutských ostrovech, kde umírá.
Hojnost kořisti na těchto ostrovech láká mnoho ruských lovců.
Rusové se postupně přesouvají podél pobřeží a rozvíjejí obchod s vydřími kožešinami.
V údolí Ohia roste napětí mezi Francouzi a Brity, kteří bojují o kontrolu nad oblastí.
Začíná válka, která se zpočátku obrací ve prospěch Francouzů.
Velká Británie se poté rozhodne hromadně deportovat francouzsky mluvící Akadijce, kteří stále žijí v Novém Skotsku.
Mnoho lidí na cestě zemře. Ti, kteří přežili, jsou rozptýleni po britských koloniích.
V Evropě vypuká sedmiletá válka.
Velká Británie, která díky svému silnému královskému námořnictvu ovládá moře, uvaluje námořní blokádu na francouzské kolonie, které,
bez posil padne do rukou Britů.
V roce 1763 se Francie v mírové smlouvě podepsané v Paříži vzdává většiny svých amerických kolonií.
Španělsko získává západní část Louisiany výměnou za Floridu.
Velká Británie dominuje všem svým soupeřům.
Válka však zatížila její finance,
a nyní hodlá využít svých četných kolonií.
doplnit svou pokladnu uvalením nových daní.
Osadníci ze západní Evropy, většinou na útěku před chudobou a hladomorem,
nebo náboženského a politického pronásledování, přišli na kontinent jako první.
Jejich příchod se odehrál na úkor milionů původních obyvatel Ameriky, kteří zde žili po tisíce let, většinou v kmenech.
Na východním pobřeží založila Velká Británie kolonie, v nichž žije 1,5 milionu lidí.
Severní regiony jsou závislé především na rybolovu a obchodu, zatímco na jihu je klima ideální pro pěstování produktů, jako je tabák, rýže a bavlna.
Bohatí vlastníci půdy - tzv. plantážníci,
obsadit rozsáhlá území, která využívají tím, že kupují
otroků z Afriky prostřednictvím trojstranného obchodu.
Dále na západ tvoří přirozenou hranici Appalačské pohoří.
Za ním se nachází rozsáhlá francouzská kolonie,
která žije především z obchodu s kožešinami.
Napětí mezi Francouzi a Brity kolonií roste.
Když v Evropě vypukne sedmiletá válka, Británie ovládne Novou Francii.
Původní americké kmeny, které tam žijí, se sjednotily a požadavek odchodu Britů a
uznání vlastního státu.
Aby britská vláda uklidnila situaci, narychlo vyčlenila indiánskou rezervaci.
mezi Apalačským pohořím, řekou Mississippi a Velkými jezery.
To se nelíbilo kolonistům, kteří chtěli využít příležitosti k rozšíření svých území na západ.
Kromě toho se ukazuje, že válka je pro Británii nákladná.
Země očekává, že její kolonie splatí část svých dluhů prostřednictvím nových daní,
což osadníky ještě více rozzlobí.
V Bostonu se na protest proti daním z čaje kolonisté převlečení za indiány nalodili na loď.
lodě Britské východoindické společnosti a vyhazují náklad čaje do oceánu.
Vzhledem k napjaté situaci se zástupci z 12 kolonií sešli ve Filadelfii.
uspořádat první kontinentální kongres.
Rozhodnou se bojkotovat britské zboží.
Následujícího roku vypukla válka o nezávislost, v níž proti sobě stáli povstalci...
nazývaných také vlastenci - proti Britům a jejich loajalistům.
4. července 1776 vyhlašuje Druhý kontinentální kongres nezávislost.
Spojených států amerických.
Francie vidí příležitost pomstít se za svou porážku v sedmileté válce.
Díky rozsáhlým investicím do vojenské flotily má země prostředky, aby mohla konkurovat královskému námořnictvu.
Francie se spojuje s vlastenci.
Španělsko a Spojené provincie nizozemské zase vstoupí do války proti Velké Británii.
V roce 1783 vlastenci zvítězili a donutili Británii uznat nezávislost země.
Spojené státy získávají území až po Mississippi, zatímco Španělsko se zmocňuje Floridy.
Jedná se o první případ, kdy evropská kolonie získává nezávislost.
Spojené státy přijaly ústavu založenou na přísné dělbě moci.
Zákonodárná moc tvořená Kongresem schvaluje zákony a rozpočty,
soudní moc s Nejvyšším soudem prosazuje ústavu,
a konečně výkonná moc v čele s americkým prezidentem, hlavou vlády.
Na druhé straně si 13 států zachovává suverenitu - mají vlastní ústavu a guvernéra.
Bylo rozhodnuto postavit nové hlavní město Washington podél řeky Potomac.
Na Západě by každé nové území s minimálně 60 000 svobodnými občany mohlo tvořit
nový stav rovný ostatním.
Průkopníci se tam vydali a vytlačili indiánské kmeny dále na západ od řeky Mississippi.
V roce 1800 získala Francie od Španělska Louisianu výměnou za království Etrurie.
Ukazuje se však, že je obtížné chránit toto rozsáhlé, vzdálené a relativně méně známé území.
Francie se obává ztráty Louisiany ve válce se Spojeným královstvím a rozhodne se prodat Louisianu.
regionu do Spojených států.
Kongres pak financuje expedice, jejichž cílem je prozkoumat Tichý oceán.
V Evropě se opět střetly Francie a Spojené království.
Spojené státy se nejprve snaží zůstat neutrální, ale v důsledku napětí s Británií vstupují do války.
Neuspěje při pokusu o invazi do kolonie Kanada, protože britský námořní nájezd
dorazí do Washingtonu a vypálí město.
Na konci války se Spojené státy vzdaly svých ambicí na severu.
a zaměřuje se na jih, kde španělská říše upadá.
Vojenský vpád na Floridu umožňuje - po egociacích - anexi území.
Na západě je Oregon společný se Spojeným královstvím.
Na východ od Mississippi se pět indiánských kmenů přizpůsobilo usedlému způsobu života osadníků.
a agrární životní styl, ale Kongres se přesto rozhodl převzít půdu.
a vytlačuje domorodce do rezervace na západ od Mississippi.
Na cestě umírají tisíce lidí vyčerpáním.
V Mexiku vyhlašuje Texas, osídlený převážně osadníky ze Spojených států, nezávislost.
Po válce je vytvořena Texaská republika a v roce 1845 je připojena ke Spojeným státům.
Protože je však hranice špatně vymezená, jsou obě země ve válce.
Spojené státy zvítězí a využijí příležitosti a anexi Nového Mexika a Kalifornie,
kde objev zlata vyvolá horečku, která přiláká statisíce průkopníků nejrůznějšího původu.
Protože pozemní cesta se ukazuje jako nebezpečná, jsou do výstavby železnice v Panamě investovány soukromé prostředky.
Stát Kalifornie se přiznává, že nemá otroctví.
Jižní státy jsou převážně agrární a mají otroctví, zatímco severní státy jsou průmyslové a abolicionistické.
Obě strany si přejí rozšířit svůj model na nové západní státy, což vede k prohlubování rozdílů mezi nimi.
V roce 1860 je prezidentem země zvolen Abraham Lincoln, který je nepřátelský vůči otroctví.
V reakci na to se jižní státy jeden po druhém oddělují od Spojených států a spojují se.
vyhlásit Konfederované státy americké.
Pak začíná občanská válka, v níž proti sobě stojí unionisté ze Severu a konfederáti z Jihu.
Sever zavede námořní blokádu na pobřeží Atlantiku, čímž odřízne všechny potenciální možnosti
podporu z Evropy a blokování vývozu bavlny.
Vroce 1865 má Sever navrch avyužívá příležitosti prosadit svou politiku.
Je zrušeno otroctví a osvobozeno 3,5 milionu otroků.
Afroameričané jsou však nyní oběťmi segregace a rasismu, zejména v důsledku vzniku
Ku Klux Klanu, bělošské nadřazenecké organizace.
Mnozí se stěhují na sever, jiní do měst.
Ruské impérium se obává ztráty Aljašky ve prospěch Velké Británie, a proto se rozhodlo toto území prodat.
Spojeným státům.
Aby vláda urychlila dobývání Západu, financuje výstavbu.
transkontinentálních železničních tratí.
Ve středu země umožňuje vynález a nové stroje intenzivní zemědělství.
Rozsáhlé plantáže pšenice, kukuřice a velkoplošných pastvin jsou zakládány na úkor obyvatelstva.
posledních 250 000 indiánů, kteří jsou drženi v rezervacích.
Na druhou stranu bohatá půda umožňuje rychlý rozvoj průmyslu.
Starý kontinent, Evropa, nyní považuje Spojené státy za Eldorádo.
Mnoho obyvatel jižní a východní Evropy migruje před chudobou a náboženským pronásledováním.
do Spojených států, kde pracují jako levní dělníci.
Z hospodářského rozmachu však těží pouze menšina.
Elitní skupina průmyslníků se rychle obohacuje tím, že vytváří monopoly v odvětvích.
jako je ocel, železnice, ropa a banky, na úkor dělníků a rolníků,
včetně žen a dětí pracujících v těžkých podmínkách.
Vypukly stávky a protesty požadující zlepšení podmínek, které se však často setkávají s násilím.
soukromými milicemi nebo Národní gardou.
Zatímco evropské mocnosti kolonizují velkou část světa, Spojené státy se také snaží
promítnout svou sílu na mezinárodní scénu.
Při anexi Havaje uprostřed Pacifiku se země obrací na Kubu.
kde dochází k povstání proti Španělům.
Spojené státy podporují kubánské nezávisláky.
Po záhadném výbuchu lodi amerického námořnictva v havanském přístavu,
vypukne válka mezi Španělskem a Spojenými státy.
Spojené státy vítězí, získávají nezávislost Kuby a obsazují Portoriko, Guam a Filipíny.
Země se tak stává koloniální mocností.
Francouzská společnost zahajuje v Kolumbii výstavbu kanálu, který by spojil oba oceány,
výrazně zkrátí cestu mezi východním a západním pobřežím.
Spojené státy projekt kupují a poté se zapojují do podpory nezávislosti Panamy.
Na oplátku nabídla nová panamská vláda Spojeným státům pruh země,
která pomáhá dokončit stavbu kanálu, otevřeného v roce 1914.
V Evropě začíná první světová válka.
S dělníky a rolníky v první linii se průmysl na kontinentu zpomaluje.
Americký průmysl toho využívá navzdory neutralitě země ve válce.
-- prodává na úvěr munici, potraviny, oblečení a automobily do zemí Dohody.
V reakci na to se Německo pokusí zavést námořní blokádu potopením obchodních lodí v britských vodách.
V roce 1917 byl zachycen německý telegram určený do Mexika, který navrhoval uzavření vojenského spojenectví.
proti Spojeným státům.
To přiměje Spojené státy k válce a straně Ententy,
a 2 miliony vojáků jsou vyslány na evropské fronty.
116 000 vojáků přichází o život.
Po vítězství Ententy se Evropa stala dlužníkem Spojených států.
Ekonomika USA prosperuje.
Zlepšení montáže v továrnách způsobí prudký nárůst výroby a pokles cen.
Růst kupní síly a úvěrů vedl k rozmachu prodeje automobilů,
všechny druhy spotřebičů a bankovní akcie.
Hollywood se stává významným průmyslovým odvětvím s globálním vlivem.
Díky prodeji rádií se staly populárními hudební žánry apříklad jazz.
V New Yorku se otevírají především noční kluby, které stimulují eprodej alkoholu.
Konzervativnější vláda se snaží tento jev potlačit hlasováním pro prohibici,
zákaz výroby, přepravy nebo prodeje alkoholu.
V reakci na to vznikly po celé zemi tisíce speakeasies.
Mafiánské sítě se zmocní trhu a rychle zbohatnou.
Jih zatím o tuto vlnu prosperity přichází.
Klesající ceny zemědělských produktů uvrhly region do chudoby.
Ku-klux-klan se opět dostává do popředí,
tentokrát se kromě Afroameričanů zaměřil také na katolíky, Židy a přistěhovalce.
Organizace dosáhne 5 milionů členů, ačež je po několika lynčováních zakázána.
V roce 1929 dochází k burzovnímu krachu na Wall Street.
A ekonomika USA se zhroutila.
Během několika málo let zkrachovala řada společností a bank.
uvrhne čtvrtinu aktivního obyvatelstva do nezaměstnanosti.
Je zrušena prohibice a jsou podniknuty kroky k oživení hospodářství a zlepšení pracovních podmínek.
V Evropě vypuká druhá světová válka.
Spojené státy, ačkoli jsou oficiálně neutrální, se připravují na válku obnovením vojenské služby.
Kromě toho prodává zbraně hlavně do Spojeného království a SSSR.
V Tichém oceánu, aby omezil expanzi imperialistického Japonska spojeného s nacistickým Německem,
Spojené státy uvalily na tuto zemi embargo na ocel a ropu.
V reakci na to Japonsko překvapivě zaútočí na Pearl Harbor a Spojené státy vstoupí do války.
Země tajně zahájila výzkumný program na vytvoření atomové bomby.
V roce 1945 spojenci zvítězili nad Německem.
SSSR a Spojené státy se pak spojily proti Japonsku.
Pozemní invaze Sovětů a dvě atomové bomby svržené Spojenými státy.
na města Hirošima a Nagasaki donutily Japonsko ke kapitulaci.
Na konci války Spojené státy podpořily vytvoření Organizace spojených národů, jejíž hlavní náplní byla
je udržovat mír a bezpečnost ve světě.
Evropa se ocitá v troskách a je vyčerpána válkou.
Spojené státy a SSSR se stávají dvěma světovými velmocemi.
Po druhé světové válce se SSSR a Spojené státy snaží prodat svůj vliv v Evropě.
Spojené státy uplatňují Marshall Plan, zatímco Sovětský svaz podporuje prokomunistickou politiku.
vlády ve východních zemích.
Starý kontinent je rozdělený železnou oponou.
SSSR a Spojené státy vedou studenou válku - tedy závody ve zbrojení bez přímé konfrontace.
Spojené státy, které jsou z velké části ušetřeny válečného pustošení a svém území mají průmyslovou, hospodářskou a ekonomickou sílu.
a vojenskou výhodu.
Federální úředníci sympatizující s komunistickými myšlenkami jsou v USA propouštěni.
Hollywood je také využíván k produkci antikomunistické propagandy.
Na globální scéně USA uplatňují politiku aktivní intervence, jejímž cílem je zastavit
šíření komunismu za každou cenu.
USA zasahují v Řecku, Číně a angažují se v Koreji a Vietnamu.
Sovětský svaz zase intenzivně investuje, aby dohnal USA.
Po vývoji vlastních atomových zbraní se stává první zemí, která vysílá družici.
na oběžnou dráhu a dále se překonává vysláním prvního člověka do vesmíru.
Spojené státy poté spustí program Apollo.
jejímž cílem je vyslat prvního astronauta na Měsíc.
Na Kubě selže pokus o svržení nové komunistické vlády.
Sovětský svaz využívá výhodu spojenectví se zemí a instaluje jaderné rakety.
na svém území, namířené na Spojené státy.
Napětí se stupňuje až do bodu, kdy se zdá, že hrozí třetí světová válka.
Mezi oběma světovými mocnostmi však dochází k dohodě, na jejímž základě se SSSR z Kuby stahuje.
V zemi se stále častěji objevují občanská práva a hnutí, která nutí vládu
přezkoumat svou sociální politiku.
Afroameričané zahajují nenásilné akce a bojují proti segregaci.
Stále více žen nastupuje do zaměstnání a žádá stejnou mzdu.
Za lepší podmínky bojují i původní obyvatelé Ameriky.
Navíc v době, kdy jsou USA ve válce ve Vietnamu, studenti a hippie pacifistická hnutí vyzývají k míru.
V roce 1969 vysílá země prvního člověka na Měsíc.
Na celém světě sledují živě události miliony diváků na svých televizorech.
Na globální scéně se Spojené státy snaží zmírnit napětí.
Zahajuje diplomatické sbližování s Čínou a podepisuje dohody se SSSR.
omezit globální závody ve zbrojení.
Na Blízkém východě USA podporují Izrael v Jomkipurské válce,
kvůli čemuž pak podléhá ropnému embargu uvalenému zeměmi OPEC.
Ve Vietnamu po vyjednávání Spojené státy stáhly svou armádu.
O dva roky později v zemi zvítězili komunisté a poškodili obraz Spojených států.
SSSR využívá této příležitosti ke zintenzivnění své mezinárodní politiky.
Země okupuje Afghánistán a v reakci na to
Spojené státy poskytují mudžáhidům vojenskou podporu.
Ve Střední Americe USA zasahují také v Nikaragui a Guatemale proti komunistickým revolucím.
Írán se po revoluci stává islámskou republikou, která jde proti politice USA.
Ta posiluje svou vojenskou přítomnost na Blízkém východě, aby zajistila bezpečnost dodávek ropy.
Na sovětské straně SSSR bojuje proti revolucím ve východní Evropě.
S rozvrácenou ekonomikou, navzdory pokusům o reformu, se SSSR v roce 1991 rozpadá,
znamenalo to konec studené války.